תהליך השימור בנוי משלושה נדבכים בסיסיים הכרה-הבנה-חובה הנובעים מהשאלות: מהו הנכס הראוי לשימור, תכלית השימור של הנכס ואופן השימור שלו – ובתמצית: מה משמרים, למה משמרים ואיך משמרים (האמנה לאתיקה בשימור המורשת בישראל, 2016). פעולות השימור המעשי מתמקדות בנדבך השלישי ועוסקות באופן שימור הנכס ובביצוע פעולות השימור כך שיבטיחו שמירה על ערכיו על-פי תכלית השימור שלו. הן מבוססות על הכרת מלאכות מסורתיות, והבנה של טכנולוגיות וחומרי בניה ששימשו בבנייה המסורתית. הכרת העבודה של משמרי המורשת הבנויה על התמחויותיה מאפשרת לעוסקים בתכנון השימור, להבין טוב יותר את תהליך השימור ואת קבלת ההחלטות במהלך התכנון והביצוע של פרויקט שימור, ולתכנן מתוך הבנה של היבטי היישום והמחויבות של המתכנן לאיכותם של תוצרי השימור.
מטרת הסדנה היא לאפשר התנסות מעשית בשימור ובביצוע מלאכות שימור כחלק מתפישה של למידה מבוססת התנסות. חשיבותה היא בהכרה ובהבנה של היבטים חומריים וטכניים בשילוב הבסיס התיאורטי של עולם השימור המעשי בתהליך השימור.
תכולת הסדנה כוללת התנסות בתיעוד פיזי והתנסות מעשית במלאכות בנייה מסורתיות – טיח ומילוי מישקים; מעגל הסיד וחומרי מליטה וסדנת הכרות עם האבן הירושלמית כחומר בנייה בדגש על סיתות אבן. הסדנאות יתקיימו במתחם בצלאל היסטורי ויאפשרו התנסות מעשית בביצוע פעולות השימור תוך לימוד החומר, הטכנולוגיה והשימוש בהם בתהליכי השימור.
בהקשר התמתי הסדנה היא חלק מלימודי בלוק שימור בביה"ס לארכיטקטורה. היא מיועדת לסטודנטים בשנים שלישית, רביעית וחמישית ומומלצת לסטודנטים בסטודיו לשימור המתקיים בסמסטר ב'.
הנחיית הסדנה תעשה בשילוב משמרים מקצועיים שיובילו את ההתנסות המעשית.